![Backande sopbil.](/app/uploads/2017/05/backandesopbil_460px.jpg)
22 döda och 102 svårt skadade
Sedan 1994 har 22 personer dött i olyckor med sopbilar. Många av dem hamnade under bilen när förare tvingades backa för att komma åt kärl eller säckar. I Göteborg och Växjö samarbetar miljöföretag och skyddsombud för att få bort farliga hämtställen.
Ögärdesvägen är en gatstump inne bland rikisvillorna i stadsdelen Askim i Göteborg. Den är smal, brant som en störtloppsbacke och slutar tvärt i ett buskage. Som om någon bara kapat av vägen med yxa.
– Kommunens kontrollant kunde varken vända eller backa upp med sin egen personbil när hon blev hitkallad. Här ska vi köra ner med våra tunga sopbilar. På vintern är det inte kul, säger Besim Paulus.
Han är fackligt skyddsombud på Nordisk återvinning, ett norskägt företag som äter sig in på den svenska marknaden. I Göteborg har bolaget tagit över hushållshämtningen i Askim och ytterligare tre stadsdelar.
Ganska snart insåg både företaget och miljöarbetarna som bemannar de nio sopbilarna att arbetsmiljön lämnar en hel del övrigt att önska.
– Vi har väldigt många områden där det är trångt och kuperat, säger driftschefen Freddy Andersson. Ofta saknas vändplatser och de anställda tvingas backa långa sträckor. I stort sett vartenda ställe vi tittar på har brister i arbetsmiljön.
– Det kan vara allt från backning eller höga kanter till lösgrus där kärlen ska dras. Vi har inte gjort någon inventering, men vi har ändå en lista på säkert 300–400 hämtställen där åtgärder behövs.
Transports regionala skyddsombud, Ulf Jarnefjord, är inkopplad och tillsammans har fack och arbetsgivare valt ut två platser som pilotfall. Jarnefjord har skrivit en så kallad 6:6a-anmälan med fyra grundkrav. Ett handlar om just backning och utgångspunkten är att det bara får ske högst en billängd – för att vända fordonet.
Anmälan riktas formellt mot företaget, men just när det gäller renhållarnas arbetsmiljö ligger ansvaret och möjligheterna att åstadkomma förändringar oftast hos kommunen och fastighetsägaren.
Skyddsombudet Besim Paulus står längt ner på den amputerade Ögärdesvägen. Flera grannar kommer ut. Det uppstår en spontan och välvillig diskussion om trafiksäkerhet och arbetsmiljö kontra de ingrepp som skulle krävas för att få till en vettig vändmöjlighet.
– Det kanske går att gräva ur slänten, men det vore bättre om ni körde med mindre bilar och tog båda kärlen samtidigt. Då skulle ni bara behöva backa ner var fjortonde dag, säger mannen som bor närmast.
Ett alternativ som blivit ganska vanligt i kommunerna är att fastighetsägarnas kärl flyttas till särskilda gemensamma uppsamlingsplatser där sopbilen tryggt kan vända och stanna.
– På den här gatan blir det svårt, konstaterar Besim. Den finns ingen ledig mark. Dessutom är det ingen som vill ha 30 kärl stående intill staketet. Privata fastighetsägare accepterar inte att vi vänder på deras garageinfarter heller. På cykelvägar är det också förbjudet.
Hur ser grannarna på att bära soppåsarna låt säga 200 meter till uppställda kärl?
– Aldrig i livet! säger den manliga grannen. Jag börjar bli till åren och backen är väldigt brant!
Efter Transports anmälan har Göteborgs kommun besökt Ögärdesvägen. Besims erfarenhet är att personalen som rycker ut ofta tar problemen på allvar, men den här gången blev beskedet att: ”företaget får anpassa fordonet …”.
Det är inte otroligt att ärendet till slut får avgöras hos Arbetsmiljöverket. Kim Jörgensen, klubbordförande för Transportarna på det stora kommunala renhållningsbolaget Renova, har drivit backningsfrågan i åratal. Han är besviken. Besviken över att verket inte längre tycks hålla fast vid att ”backning inte är ett körsätt”.
– Kommunerna måste ta sitt ansvar, säger han. I Göteborg gjorde man en stor inventering av skolor, dagis och äldreboende. Man hittade flera tusen ställen där sophämtning inte kunde utföras på ett säkert sätt.
Besim Paulus guidar bort till gata nummer två som finns på Transports anmälan. Lyckhemsvägen är flackare, men smal och för att kunna rulla in med bakvaggan först krävs backning utmed en förskola.
Renhållarna som kör bilen påpekar att det finns betydligt värre hämtställen än de utvalda. Båda killarna är unga och på Nordisk återvinning är inställningen till backning blandad. En del tycker att det är rätt okej, förklarar Besim.
Det norskägda bolaget har också en liberal syn på sopgubbar som åker bakpå bilen.
– Jo, hos oss är det tillåtet, säger driftschef Freddy Andersson. Vi beställde ju fotplattor till sopbilarna. Det sitter mikrobrytare på som gör att bilen inte går att backa när plattan är nerfälld. Hastigheten begränsas också till 20 eller 30 kilometer.
– Men visst, 30 är rätt mycket när folk ska hålla sig fast bakpå.